Egy tanulmány szerint igen, ha bányászod a kriptopénzt, nagy átlagban többet keresel, mint spekulációval.
A San Diego-i Egyetem kutatása elemzésben tárgyalta a kérdést. Danny Huang, a kutatás vezetője állítja: Többet keresnek azok, akik bányászni kezdik a nagy váltókra már kikerült érméket, mint azok, akik vásárolják őket. Tehát itt nem early- és preminingról van csupán szó.
Fontos hangsúlyoznom, hogy persze az altcoin piac rendkívül volatilis. Ez érinti a bányászokat és a kereskedőket egyaránt.
![](https://kriptoakademia.com/wp-content/uploads/2018/03/Danny_Huang_t800-370x262.jpg)
Huang csapatával 18 altcoint analizált a témában, a Litecoin-on és a Bitcoin-on túl. Arra a következtetésre jutottak, hogy bányászni egy véletlenszerű altcoint sokkal kevésbbé kockázatos, mint vásárolni.
Valódi kereskedési adatokat használtak fel, és részletesen nem megjelölt időpontokban frissen bevezetett érméket kezdtek párhuzamosan bányászni, illetve vásárolni. A költségeket is figyelembe véve, az eredményeket átlagolva azt az eredményt kapták, hogy egy hét napos, kontrollált periódust tekintve a bányászattal 7-18%-os nyereségre tettek szert, míg kereskedelemmel -1 és 0,5% közt mozgott az elért eredmény.
Persze ez egy rengeteg tényezőt nem figyelembe vévő tanulmány. Például az érmék a bevezetésüket követő első napokban általában esnek, hiszen sok korai befektető, és nagyon korán csatlakozó bányász éppen ilyenkor száll ki. Az is igaz ugyanakkor, hogy a bányászok a kezdeti nagy költségek után korlátlan ideig termelhetnek, és számtalan piaci termék között választhatnak az aktuális piaci helyzetnek megfelelően.
A bányászat pörgeti az ázsiai gazdaságot
A virágzó új iparág, a kriptopénz-bányászat, illetve a Bitcoin (hosszú távon még mindig) exponenciális növekedése hatalmas keresletet generál kedvező árú bányász felszerelés iránt, elsősorban Ázsiában. A világ minden tájáról érkeznek bányászok pl. Hongkongba és Szingapúrba, ahol olcsó alkatrészekből készít számtalan cég mining rigeket, akár egyedi igényeknek megfelelően.
Nem mindenki lelkes azonban a bányászat jelenségét illetőleg. Egyre vitatottabb, hogy célszerű-e ekkora számítási kapacitást felhalmozni, és lényegében a semmire használni, különösképp, hogy nem pusztán számítás-, de energiaigényes folyamatról beszélünk.